Det finns ett glapp mellan teori och praktik. Det är ett känt faktum inom MKB-forskningen. Och den traditionella lösningen har varit vägledningar och handböcker. Mari Kågström, nydisputerad forskare på Tyréns, gjorde tvärtom. Hon utgick från de konsulter, exploatörer och granskare som arbetar med miljökonsekvensbeskrivningar i vardagen.
- Det är för stort fokus på lagar och handledningar medan man glömmer bort aktörernas bakgrund och värderingar. Jag har därför utformat ett teoretiskt ramverk för att förklara hur de tänker, agerar och deras möjlighet att påverka sitt arbete. Och miljökonsekvensbeskrivningarna förändras hela tiden, de ser helt annorlunda ut än för tio år sedan. I dag är frågor som klimat, sociala aspekter och ekosystemtjänster viktiga.
- Detta kräver i sin tur nya synsätt, och aktörer med andra yrkesbakgrunder och andra utbildningar, menar hon.
Men det är svårt att åstadkomma förändring. Rollerna är väldigt etablerade och det är svårt för nya yrkesgrupper att få tillträde. Det är till exempel svårt att få gehör för folkhälsoargumentet, då de som jobbar inom fältet i dag sällan har den bakgrunden.
Här har konsulterna en viktig roll, menar hon:
- De flesta som jobbar med MKB är konsulter och här finns en bred kunskapsbas.
Mari Kågström arbetar i dag på Tyréns, samtidigt som hon forskar vidare på Sveriges Lantbruksuniversitet. Och hon föregår med gott exempel.
- På Tyréns pågår ett kulturarbete där vi övar oss i samarbetsanda, för att bli mer medvetna om den här problematiken. Det handlar om att lyssna på varandra, helt enkelt.
Artikeln är hämtad ur Tyréns tidning Innovation >>
Text: Krister Insulander
Foto: Annika af Klercker
Huvudfinansiär är Sven Tyréns stiftelse. Delfinansiär är Institutionen för stad och land, Sveriges lantbruksuniversitet.